Zákon o hromadném občanském řízení soudním zveřejněný ve Sbírce zákonů pod č. 179/2024, s účinností od 1. 7. 2024, zavádí do českého právního řádu nový institut hromadných žalob. Zavedení tohoto institutu představuje zásadní posun v oblasti vymáhání práv spotřebitelů a malých podnikatelských subjektů.
Základní myšlenkou hromadných žalob je usnadnit vymáhání nároků v případech, kdy existuje větší množství osob s nárokem, který je skutkově a právně obdobný. Zákon umožňuje projednat tyto „hromadné“ nároky v rámci jednoho soudního řízení, kdy žalobci mohou těžit ze svého silnějšího postavení v rámci větší skupiny a stejně tak nejsou nuceni nést náklady soudního řízení v plné výši.
Hlavní body zákona
Z povahy věci obsahuje právní úprava hromadného soudního řízení určitá specifika oproti klasickému soudnímu řízení.
K projednání hromadných žalob je dána výlučná příslušnost Městského soudu v Praze. Specifikem je i vymezení účastníků řízení. Žalobcem totiž může být pouze právnická osoba (za tímto účelem založená) zapsaná do seznamu oprávněných osob vedeného Ministerstvem průmyslu a obchodu (v případě českého seznamu oprávněných osob), resp. Evropskou komisí v případě evropského seznamu oprávněných osob. V soudním řízení pak tato právnická osoba vystupuje svým jménem v zájmu tzv. zúčastněných členů skupiny, tedy jednotlivých osob uplatňujících své nároky. Zároveň platí v hromadném řízení tzv. advokátní přímus, tedy povinnost zastoupení této právnické osoby advokátem.
Zúčastněným členem skupiny může být jak spotřebitel, tak podnikající fyzická osoba, avšak za podmínky, že zaměstnává méně než 10 osob a její roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahují 50.000.000,- Kč.
Spotřebitelé a „drobní“ podnikatelé vstupují do řízení na základě tzv. opt-in principu – musejí se aktivně přihlásit skrze standardizovaný formulář. V rámci řízení pak mají pouze některá procesní práva, jako např.:
- vyjádřit se k předmětu nebo průběhu řízení;
- získávat informace o průběhu řízení;
- nahlížet do spisu;
- podat námitky proti návrhu smíru, návrhu na změnu hromadné žaloby nebo návrhu na její zpětvzetí;
- vyjádřit se k odvolání.
Minimální počet zúčastněných členů pro hromadné řízení je 10. Pokud by se tohoto počtu nepodařilo při podání žaloby dosáhnout nebo by v průběhu řízení klesl počet pod tuto hranici, řízení bude zastaveno.
Samotné soudní řízení je pak rozděleno do 2 fází. V 1. fázi řízení se soud zabývá přípustností hromadné žaloby. Zkoumá například, zda byla žaloba podána oprávněnou osobou nebo zda je splněn minimální počet zúčastněných členů. Vedle těchto čistě formálních podmínek zkoumá však soud i materiální podmínky, a to, zda není cílem žaloby „zneužívající úmysl“ či zda její podání nefinancoval konkurent či osoba ovlivňující žalobce (zapsanou právnickou osobu) proti zájmům skupiny, za kterou žalobu podává. Teprve pokud soud rozhodne o přípustnosti žaloby, pokračuje 2. fáze řízení, kde se projednává uplatněný nárok ve věci samé.
Zákon rovněž zřizuje veřejný rejstřík hromadných řízení, který má obsahovat informace o jednotlivých řízeních a má umožňovat dálkový přístup.
Závěr
Zákon o hromadném občanském řízení soudním má za cíl učinit významný krok směrem k lepší ochraně práv spotřebitelů a malých podnikatelů. Zavedení hromadných žalob umožní spojit podobné nároky do jednoho řízení, od čehož si zákonodárce slibuje zvýšení efektivity soudního procesu a snížení nákladů pro žalobce. Úspěch této legislativní novinky však ukáže až její praktické uplatnění a konkrétní dopady na soudní systém.